https://lt.justice.gov.sk/Material/MaterialHome.aspx?instEID=-1&matEID=2500&langEID=1 
medzirezortné pripomienkové konanie – 17. 3. 2010

Národný akčný plán rodovej rovnosti na roky 2010 – 2013

Návrh 

Úvod	

Národný akčný plán rodovej rovnosti na roky 2010 – 2013 (ďalej iba „plán“) je realizačným dokumentom k Národnej stratégii rodovej rovnosti na roky 2009 – 2013 (ďalej iba „stratégia“). 
Vláda Slovenskej republiky prijala stratégiu dňa 8. apríla 2009 uznesením č. 272/2009 ako svoj základný programový dokument pre vykonávanie politiky rodovej rovnosti. Stratégia je platforma pre zhodu v aktivitách súvisiacich s uplatňovaním rodovej rovnosti do roku 2013. 
Plán obsahovo vychádza zo stratégie a intervenuje v štyroch oblastiach definovaných stratégiou: 
-	oblasť ekonomická, hospodárska, sociálna a oblasť zdravotníctva; 
-	oblasť rodiny a štátnej rodinnej politiky; 
-	oblasť verejného a politického života, participácie a reprezentácie; 
-	oblasť výskumu, vzdelávania, školstva, médií a kultúry. 
Plán zdôrazňuje, že najvýraznejším negatívnym dopadom rodovej nerovnosti v uvedených oblastiach je diskriminácia žien.
Vypracovanie plánu vychádza z vyhodnotenia doteraz prijatých vládnych dokumentov, a to Národného akčného plánu pre ženy a Koncepcie rovnosti príležitostí žien a mužov. Uvedené materiály obsahovali opatrenia a odporúčania bez adekvátneho finančného krytia. Nezabezpečovali reálnu implementáciu rodovej rovnosti, pretože reálne neexistovali a doteraz neexistujú dostatočné inštitucionálne mechanizmy a ani priama zodpovednosť jednotlivých aktérov. Z týchto dôvodov nebol vytvorený primeraný kontrolný, monitorovací a evaluačný mechanizmus uplatňovania rodovej rovnosti a neboli zjednotené metodologické postupy napríklad pri zbere dát. Opatrenia a odporúčania boli realizované rozptýlene, absentoval synergický efekt jednotlivých úrovní ako aj možnosť ich komplexnej evaluácie. Napriek uvedeným faktom je potrebné zdôrazniť, že obidva dokumenty naštartovali zmeny, ktoré bude plán ďalej legislatívne, inštitucionálne a finančne zabezpečovať.
Prostredníctvom projektov realizovaných v programovom období 2004 – 2006 zo štrukturálnych fondov a Kohézneho fondu, predovšetkým v rámci Iniciatívy Spoločenstva EQUAL a Národnej tematickej siete pre rovnosť príležitostí žien a mužov, boli čiastočne zmapované rodové nerovnosti a formulované konkrétne odporúčania, z ktorých plán vychádza. 
Aktivity plánu zdôrazňujú implementáciu medzinárodných dokumentov OSN, EÚ a Rady Európy. Východisko tvoria predovšetkým záverečné zistenia a odporúčania Výboru OSN pre odstránenie diskriminácie žien z roku 2008, ktorým je venovaná v celom dokumente osobitná pozornosť. Téma rodovej rovnosti bude rezonovať v multilaterálnej oblasti v Hospodárskej a sociálnej rade OSN, ktorej členom je od 1. januára 2010 aj Slovenská republika. V rámci OSN sa začali rokovania o ďalších krokoch k založeniu špecializovanej agentúry OSN pre rodovú rovnosť, ktorá by mala poskytovať, okrem iného, poradenské služby a inštitucionálnu podporu v oblasti politiky rodovej rovnosti. 
Plán ďalej vychádza zo skúseností twiningového projektu Posilňovanie administratívnych kapacít v oblasti gender mainstreamingu. Najdôležitejším prínosom projektu bolo oboznámenie sa „na mieste“ s konkrétnou implementáciou rodovej rovnosti, tak vo Francúzsku ako aj v Nemecku v rámci celého systému tzv. národného implementačného mechanizmu verejnej a miestnej správy a samosprávy, vrátane foriem spolupráce so sociálnymi partnermi a mimovládnymi organizáciami.

Aktivity plánu boli pripravené v spolupráci s mimovládnymi organizáciami a Radou vlády Slovenskej republiky pre rodovú rovnosť a jej Exekutívnym a Konzultačným výborom. V rámci deliberatívnej demokracie a zachovania participatívnosti a transparentnosti procesu prípravy plánu sa realizoval konzultačný seminár (Senec, 23. – 24. 11. 2009), ktorý naštartoval širokú diskusiu identifikácie rodových nerovností. Závery zo Senca, spracované odborom rodovej rovnosti a rovnosti príležitostí MPSVR SR, zverejnené na stránke www.gender.gov.sk, sú obsiahnuté v systémových opatreniach týkajúcich sa legislatívneho a inštitucionálneho zabezpečenia rodovej rovnosti. Ostatné návrhy boli zahrnuté na základe priorít a finančných možností realizujúcich subjektov.
Plán navrhuje na základe komparatívnych analýz vytvoriť nový model fungovania legislatívneho a inštitucionálneho zabezpečenia uplatňovania rodovej rovnosti. Vzhľadom na mimoriadne náročný obsahový rámec uplatňovania rodovej rovnosti a pretrvávajúcu nízku vymožiteľnosť práva na rovnaké zaobchádzanie je súčasťou aktivít plánu zvýšenie informovanosti a vedomostného potenciálu všetkých aktérov a aktériek. Mnohé realizované opatrenia boli málo efektívne a viedli k upevňovaniu rodovej stereotypizácie a k utvrdzovaniu a vytváraniu stereotypných obrazov „ženskosti“ a „mužskosti“ a ich mediálnemu šíreniu.

Základný cieľ, operačné ciele a aktivity plánu	

A) Základný cieľ plánu vychádza zo základného cieľa stratégie, ktorým je vytvoriť prostredie, účinné mechanizmy, nástroje a metódy implementovania rodovej rovnosti do všetkých oblastí spoločenského života. Základný cieľ plánu smeruje k dôslednému rozpracovaniu a naplneniu základného cieľa stratégie prostredníctvom:

•	prijatia opatrení legislatívneho ako i nelegislatívneho charakteru na dosahovanie pokroku v oblasti rodovej rovnosti;

•	inštitucionálneho zabezpečenia implementácie medzinárodnej, európskej a národnej politiky rodovej rovnosti a jej koordinácie vo všetkých oblastiach záujmu; 

•	vytvorenia systému analytických, monitorovacích a kontrolných mechanizmov systematického zisťovania účinnosti a efektivity prijímaných opatrení a ich zefektívnenia prostredníctvom akčných plánov v navrhovaných okruhoch opatrení;

•	zvyšovania informovanosti a povedomia o problematike rodovej rovnosti medzi laickou i odbornou verejnosťou; 

•	odstránenia rodovej stereotypizácie a dosiahnutia spravodlivých rodových pomerov; 

•	zapojenia všetkých zainteresovaných subjektov vrátane občianskej spoločnosti do všetkých procesov súvisiacich s prijímaním, realizáciou a monitorovaním nástrojov a postupov vytváraných s cieľom presadzovania rodovej rovnosti.

B) Operačné ciele

Plán definuje hlavné aktivity pre jednotlivé oblasti, realizačné termíny, nástroje, ako aj inštitúcie zodpovedné za ich naplnenie. Aktivity vychádzajú z operačných cieľov a okruhov odporúčaní vypracovaných v stratégii a sú v súlade s finančnými alokáciami programového obdobia štrukturálnych fondov a Kohézneho fondu do roku 2013.

Operačný cieľ 1
Dosiahnuť vyvážené postavenie a zastúpenie žien a mužov v rozhodovacích a mocenských pozíciách
Operačný cieľ 2
Identifikovať rodovú stereotypizáciu, oslabovať ju a vyhýbať sa jej a vytvárať nestereotypné systémy vzťahov vrátane kultúry a povedomia rešpektujúceho rovnosť žien a mužov a dosiahnuť v systémoch výchovy a vzdelávania plnú akceptáciu rozmeru rovnosti žien a mužov
Operačný cieľ 3
Zohľadňovať rovnosť žien a mužov ako štruktúrotvornú zložku vytvárania a fungovania systémov vzťahov a vytvárania demokratickej spoločnosti
Operačný cieľ 4
Vytvárať podporné mechanizmy pre plnohodnotnú účasť žien a mužov v hospodárskom, ekonomickom a sociálnom rozvoji a pre akúkoľvek distribúciu finančných, technických, materiálnych, priestorových a časových zdrojov a služieb tak, aby bola dosiahnutá rodová spravodlivosť.
Operačný cieľ 5
Vybudovať a skvalitniť inštitucionálne mechanizmy slúžiace na presadzovanie a implementáciu rodovej rovnosti na všetkých úrovniach štátnej správy, samosprávy a ostatných organizácií a inštitúcií (infraštruktúra, sieť a focal point)
Operačný cieľ 6
Zefektívniť a skvalitniť systém prevencie a eliminácie diskriminácie a násilia vo všetkých jeho formách
Operačný cieľ 7
Identifikovať nerovnosti žien a mužov prostredníctvom posilnenia výskumov a štatistík členených na základe pohlavia  
Operačný cieľ 8
Vytvoriť celospoločenské kontrolné mechanizmy, monitoring a evaluáciu uplatňovania rovnosti žien a mužov

Záver	

	Realizácia aktivít plánu nielen skvalitní správu vecí verejných prostredníctvom nástroja, ktorým je gender mainstreaming, ale aj podporí špecifické opatrenia zamerané na odstránenie rodových nerovností. 
Ambíciou plánu je nadviazať na dosiahnuté emancipačné snahy vo viac ako päťdesiatročnej histórii Spoločenstva o zlepšenie situácie pri uplatňovaní rodovej rovnosti. Do plánu sa tiež premieta úsilie vyrovnať sa s plnením zásadných dokumentov medzinárodného charakteru, ako je Pekinská akčná platforma a Miléniové ciele. V roku 2009 uplynulo už tridsať rokov od schválenia CEDAWu a v roku 2010 prebehne revízia pätnásťročnej implementácie Pekinskej deklarácie a Pekinskej akčnej platformy. Kľúčovou ambíciou plánu je však predovšetkým zlepšiť kvalitu života v Slovenskej republike venovaním zvýšenej pozornosti otázkam rodovej rovnosti. 
Úspešnosť plánu sa bude posudzovať nielen na základe kvantitatívnych ukazovateľov v stanovených indikátoroch, ale predovšetkým na základe zlepšenia porozumeniu problémom rodovej rovnosti, posilnenia administratívnych a personálnych kapacít pre účinné uplatňovanie rodovej rovnosti, a či boli na základe plánu podporené opatrenia, ktoré sú základom pre elimináciu rodovej diskriminácie. Vláda Slovenskej republiky bude sledovať plnenie aktivít plánu a v roku 2014 vyhodnotí, ako politické a rozpočtové rozhodnutia zohľadnili gender mainstreaming  a plán následne aktualizuje.